Informatīvs materiāls iedzīvotājiem par gatavību un rīcību ārkārtēja karstuma gadījumā
![](http://content28-foto.inbox.lv/albums/k/koloradospringss/Izglitojosi-raksti-mateolapa-lv/Karstums-virs-Austrumeiropas.jpg)
Klimats dažādu faktoru ietekmē ir mainījies, mainās un mainīsies. Līdz ar to cilvēkiem ir jābūt gataviem klimata pārmaiņām, kas var izraisīt dažāda veida dabas katastrofas, piemēram ārkārtēju karstumu.
Kas ir ārkārtējs karstums?
Ārkārtējs karstums nozīmē, ka gaisa temperatūra ir 10 vai vairāk grādu augstāka par vidējo augstāko gaisa temperatūru konkrētajā reģionā un ilgst vairākas nedēļas.
Ik gadu pasaulē liels skaits cilvēku cieš no ārkārtēja karstuma. Tā kā no karstuma izraisītus veselības traucējumus un pat nāves gadījumus iespējams novērst, cilvēkiem jābūt informētiem par to, kuri cilvēki ietilpst riska grupā, un pasākumiem, kurus jāveic, lai novērstu karstuma izraisīto ietekmi uz cilvēka organismu. Vislielākais risks ir gados vecākiem cilvēkiem, maziem bērniem un personām ar garīgām un hroniskām saslimšanām. Tomēr arī gados jauni un veseli cilvēki var ciest no karstuma, ja tie veic intensīvas fiziskās aktivitātes karstā laikā.
Cilvēki cieš no karstuma izraisītiem veselības traucējumiem, ja organisms nespēj kompensēt karstuma radīto ietekmi un pareizi atvēsināties. Parasti organisms atvēsinās svīstot, tomēr ar svīšanu vien dažos apstākļos nepietiek. Šādos gadījumos ķermeņa temperatūra strauji pieaug, izraisot veselības traucējumus. Taču ir jāpiemin arī citi blakus faktori, kas palielina karstuma ietekmi, piemēram, ja ir pārāk liels gaisa relatīvais mitrums. Šādā gadījumā sviedri tik strauji neizdalās un tiek aizkavēta siltuma izdale no organisma. Normālā organisma siltuma apmaiņa var būt traucēta arī atkarībā no vecuma, liekā svara, ja cilvēkam ir drudzis, dehidratācija, sirds slimības, psihiskas slimības, asinsrites traucējumi, ir iegūti saules apdegumi, ja tiek lietoti atsevišķi recepšu medikamenti un alkohols.
Vasaras aktivitātes, kas norisinās sporta laukumā vai kādā citā vietā, jālīdzsvaro ar pasākumiem, kas veicina organisma atpūtu un atvēsināšanos, lai novērstu karstuma izraisītas saslimšanas.
Kā rīkoties karstā laikā
Lai pasargātu savu veselību laikā, kad gaisa temperatūra ir ļoti augsta, ir jāņem vērā šādi
ieteikumi:
- Dzeriet daudz šķidruma
Karstajā laikā ir jāpalielina šķidruma uzņemšana, neatkarīgi no jūsu aktivitāšu intensitātes.
Negaidiet, kamēr jums rodas slāpes! Pie intensīvas slodzes karstā vidē dzeriet divas līdz četras glāzes vēsa šķidruma (480–960 ml) katru stundu. Ja ir iespējams izvēlēties, dzeriet atdzesētu tēju bez cukura, minerālūdeni bez gāzes u.c.
Brīdinājums: Ja jūsu ārsts ierobežo uzņemtā šķidruma daudzumu vai jūs lietojat diurētiskos līdzekļus, pavaicājiet ārstam, cik daudz šķidruma jums jādzer karstajā laikā. Nedzeriet šķidrumu, kas satur alkoholu vai lielu daudzumu cukura. Tāpat izvairieties lietot ļoti aukstus dzērienus, jo tie var izraisīt kuņģa zarnu trakta spazmas un pasliktināt pašsajūtu.
- Aizvietojiet sāļus un minerālvielas
Stipra svīšana izvada no organisma sāļus un minerālvielas, taču tie ir nepieciešami jūsu
organismam un ir jāatjauno. Ja jums nepieciešams veikt fiziskas aktivitātes, izdzeriet divas līdz četras glāzes vēsa, bezalkoholiska dzēriena katru stundu. Svīšanas laikā zaudētos sāļus un minerālvielas var atjaunot, lietojot sporta dzērienus. Tomēr, ja jūs uzturā lietojat produktus ar zemu sāls saturu, konsultējieties ar savu ārstu.
- Valkājiet atbilstošu apģērbu un lietojiet saules aizsargkrēmu
Izvēlieties karstam laikam piemērotu apģērbu – gaišu, vieglu, ērtu un no dabīga materiāla.
Uzturoties mājās, velciet pēc iespējas mazāk apģērba.
Ja jums jādodas ārpus mājas, aizsargājiet sevi no saules iedarbības, valkājot cepuri ar platām malām un saulesbrilles, kā arī pusstundu pirms došanās ārā uzklājiet saules aizsargkrēmu ar aizsargfaktoru (SPF) 15 vai lielāku. Uzklājiet krēmu atkārtoti saskaņā ar norādījumiem, kas ir uz iepakojuma.
- Rūpīgi plānojiet ārpustelpu aktivitātes
- Kontrolējiet savu darba ritmu
- Uzturiet vēsumu iekštelpās
Labākais veids kā atvēsināties, ir ieiet vēsā dušā vai vannā, vai doties uz vietu, kur ir gaisa kondicionēšana. Lai uzturētu mājās vēsāku gaisa temperatūru, pēc iespējas mazāk izmantojiet plīti vai cepeškrāsni.
- Gados vecāki cilvēki;
- Cilvēki ar garīgiem traucējumiem, plānprātību, kā arī tie, kas ikdienā ir spiesti paļauties uz apkārtējo palīdzību;
- Slimnieki, kas piesaistīti pie gultas;
- Cilvēki, kas lieto noteiktus medikamentus;
- Cilvēki, kas slimo ar hroniskām slimībām, īpaši ar elpceļu vai sirds slimībām;
- Cilvēki, kas lieto alkoholu vai narkotikas;
- Zīdaiņi un bērni līdz četru gadu vecumam;
- Cilvēki ar lieko svaru.
Regulāri apmeklējiet savus tuviniekus un paziņas, kas atrodas augsta riska grupā, vismaz divreiz dienā. Zīdaiņiem un maziem bērniem, protams, nepieciešama biežāka novērošana, tajā skaitā rūpes par pietiekamu šķidruma uzņemšanu. Palīdziet viņiem telpās uzturot vēsumu, aizverot aizkarus, atverot logus pa nakti vai ieslēdzot ventilatoru, ja nepieciešams.
- Pielāgojieties apkārtējai videi
Ņemiet vērā, ka jebkādas pēkšņas temperatūras izmaiņas, piemēram, karstuma vilnis agrā vasarā, var radīt stresu jūsu organismam. Jūs labāk spēsiet pārciest karstumu, ja ierobežosiet savas fiziskās aktivitātes līdz brīdim, kamēr esat pielāgojies karstumam. Ja ceļojat uz karstāka klimata zonu, ļaujiet sev aklimatizēties vairākas dienas pirms uzsākat jebkādas intensīvas fiziskās aktivitātes, un slodzi palieliniet pakāpeniski.
- Neatstājiet bērnus un mājdzīvniekus automašīnā
Atrodoties stāvošas automašīnas salonā, ikvienam var rasties karstuma radīti veselības traucējumi. Bērni, kuri bez pieskatīšanas ir atstāti stāvvietā novietotā automašīnā, ir liels risks būt pakļautiem karstuma dūrienam un, iespējams, nomirt.
Ja ceļojat kopā ar bērniem, atcerieties - neatstājiet zīdaiņus, bērnus vai mājdzīvniekus stāvvietās novietotās automašīnās, pat ja to logi ir atstāti daļēji pavērti.
Papildus augstāk minētajiem ieteikumiem ievērojiet sekojošo:
- Izvairieties no karstiem un sātīgiem ēdieniem — kopā ar tiem jūsu organisms uzņem papildu karstumu.
- Vairāk lietojiet atdzesētus ēdienus, it īpaši salātus un augļus, kas satur daudz ūdeni.
- Apģērbiet zīdaiņus un bērnus plānā, vieglā un gaišā apģērbā un galvā uzlieciet cepuri vai lietojiet aizsegu.
- Ierobežojiet atrašanos saulē dienas vidū un vietās, kur saules iedarbība ir vislielākā, piemēram, pludmalēs.
- Nodrošiniet mājdzīvniekus ar svaigu ūdeni, atstājot ūdeni ēnainā vietā.
- Sekojiet līdzi meteorologu brīdinājumiem par laika apstākļu izmaiņām un ievērojiet veselības aprūpes speciālistu sniegtos ieteikumus.
Karsta laika radītais apdraudējums veselībai
Pārāk lielas aktivitātes karstā dienā vai pārāk ilgstoša atrašanās saulē vai karstās, nevēdinātās telpās var novest pie karstuma izraisītas saslimšanas.
Karstuma dūriens
Karstuma dūriens skar cilvēku, ja tā organisms nespēj regulēt savu temperatūru. Ķermeņa temperatūra strauji pieaug, svīšanas process ir traucēts, un organisms nespēj atdzist. 10–15 minūšu laikā ķermeņa temperatūra var pieaugt līdz 41 C. Karstuma dūriens var izraisīt neatgriezeniskus organisma, tostarp smadzeņu bojājumus, vai pat nāvi, ja netiek sniegta tūlītēja medicīniskā palīdzība.
Kā atpazīt karstuma dūrienu?
Simptomi, kas liecina par karstuma dūrienu, ir dažādi, tomēr tie var ietvert šādas pazīmes:
- Pēkšņa ķermeņa temperatūras paaugstināšanās (virs 39 C)
- Apsārtusi, karsta un sausa āda (svīšanas nav)
- Ātrs, spēcīgs pulss
- Pulsējošas galvassāpes
- Reibonis
- Slikta dūša
- Apjukums
- Bezsamaņa
Kā rīkoties
Ja pamanāt, ka kādam draud karstuma dūriens, izsauciet neatliekamo medicīnisko palīdzību un rīkojieties šādi:
- Ātri atvēsiniet cietušo, vēlams cietušo galvu, kaklu un paduses dzesēt ar mitrām kompresēm, kā arī pakāpeniski aplaistīt cietušo ar vēsu ūdeni.
- Atcerieties, ka cietušo nedrīkst mērkt aukstā ūdenī, jo tas var izraisīt galvas smadzeņu bojājumus vai pat cietušā nāvi.
- Uzraugiet ķermeņa temperatūru un turpiniet veikt atvēsināšanas pasākumus, kamēr ķermeņa temperatūra nokrītas līdz 38–39 C.
- Dodiet dzert vēsus dzērienus, vislabāk – ūdeni.
Karstuma radītais nespēks
Karstuma radīts nespēks ir vieglākā karstuma izraisītā saslimšanas forma, kas var attīstīties pēc vairāku dienu atrašanās augstā temperatūrā vai ja netiek nodrošināta adekvāta vai sabalansēta šķidruma uzņemšana. Tā ir organisma reakcija uz sviedros esošā ūdens un sāļu pārmērīgu zudumu. Visvairāk pakļauti karstuma radītam nespēkam ir gados vecāki cilvēki, cilvēki ar augstu asinsspiedienu un personas, kas strādā vai trenējas karstos apstākļos.
Kā atpazīt karstuma radītu nespēku?
Simptomi, kas liecina par karstuma radītu nespēku, ir šādi:
- Pastiprināta svīšana
- Muskuļu krampji
- Nogurums
- Vājums
- Reibonis
- Galvassāpes
- Slikta dūša vai vemšana
- Reibonis
- Vēsi, bezalkoholiski dzērieni
- Vēsa duša, vanna vai norīvēšanās ar samitrinātu sūkli
- Vide, kurā pieejama gaisa kondicionēšana
- Viegls apģērbs
- Atpūta
Karstuma krampji
Karstuma krampji parasti skar cilvēkus, kuri pastiprināti svīst, veicot intensīvas fiziskās aktivitātes. Svīšana liek organismam zaudēt sāļus un mitrumu. Zems sāļu līmenis muskuļos var būt karstuma krampju cēlonis. Karstuma krampji var būt arī karstuma radītā nespēka simptoms.
Kā atpazīt karstuma krampjus?
Karstuma krampji ir muskuļu sāpes vai spazmas (parasti vēdera, roku vai kāju muskuļu), kas var rasties saistībā ar intensīvu fizisko slodzi. Ja jums ir sirds problēmas vai lietojat uzturā produktus ar zemu sāls saturu, karstuma krampju gadījumā meklējiet medicīnisko palīdzību.
Kā rīkoties
Ja medicīniskā palīdzība nav nepieciešama, rīkojieties šādi:
- Pārtrauciet visas aktivitātes un mierīgi pasēdiet vēsā vietā.
- Dzeriet tīru sulu vai sporta dzērienu.
- Neturpiniet intensīvas fiziskas aktivitātes tuvāko stundu laikā, kamēr krampji pāriet, jo turpmāka pārpūle var izraisīt karstuma nespēku vai karstuma dūrienu.
Saules apdegumi
No saules apdegumiem jāizvairās, jo tie izraisa ādas bojājumus. Parasti saules apdegumi ir virspusēji un viegli, radot nelielu diskomfortu, ādas dzīšanas process notiek apmēram vienu nedēļu. Taču atsevišķos gadījumos saules apdegumi var būt plaši un pat bīstami cilvēka dzīvībai, kā arī prasa ilgstošu ārstēšanu.
Kā atpazīt saules apdegumus?
Saules apdegumu simptomi ir sarkana, sāpīga un netipiski silta āda pēc uzturēšanās saulē.
Kā rīkoties?
Konsultējieties ar ārstu, ja saules apdegumi ir skāruši zīdaini vai ja parādās šādi simptomi:
- Drudzis
- Ar šķidrumu pildītas čūlas Stipras sāpes
- izvairieties no atkārtotas atrašanās saulē.
- Lieciet aukstas kompreses vai iegremdējiet apdedzināto rajonu aukstā ūdenī.
- Uzklājiet skartajām vietām mitrinošu krēmu.
- Neizmantojiet ziedes vai sviestu.
- Nepārduriet čūlas.
Karstuma radīti izsitumi
Karstuma radīti izsitumi ir ādas iekaisums, kuru izraisa pārmērīga svīšana karstā, mitrā laikā. Tie var parādīties jebkurā vecumā, bet visbiežāk tie skar mazus bērnus.
Kā atpazīt karstuma radītus izsitumus?
Karstuma radīti izsitumi izskatās kā sarkanu pūtīšu vai mazu čūliņu sakopojums. Tie visbiežāk parādīsies uz kakla un krūšu augšdaļas, cirkšņu apvidū, zem krūtīm un elkoņu krokās.
Kā rīkoties?
Karstuma radīto izsitumu gadījumā iesaka atrasties vēsākā, mazāk mitrā vidē. Turiet skarto vietu sausu. Lai uzlabotu pašsajūtu, lietojiet pūderi.
Atsauces:
Informatīvais materiāls ir sagatavots, izmantojot ASV slimību kontroles un profilakses centra Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta tīmekļa vietnēs ievietoto informāciju.
Jā, pasākumi pret karstumu ir jāievēro...
Ehh, sodien pamanijos jau tikt pie siltuma dūriena-nacas stradat fasades augsejos stavos saules pusē pēcpusdienā, pasmags darbs un uzkarsuši mūri.... Tagad drausmigi sāp galva un slikta dūša, nogurums :( Dažus smukus CB no jumta ari nobildeju šovakar.